Karboksüülhapped
Karboksüülhapped on ühendid, mis sisaldavad karbonüülrühma. Karbonüülrühm on selline rühm, kus ühe süsiniku juures on karbonüülne hapnik (kaksiksidemega hapnik) ning alkoholi rühm (-OH).
Lihtsaim karboksüülhape on HCOOH ehk metaanhape. Paljudel karboksüülhapetel on olemas ka rahvapärased nimetused. Allolevas tabelis on ära toodud enam levinud karboksüülhapete süstemaatilised ja rahvapärased nimetused:
Karboksüülhapete füüsikalised omadused
Karboksüülhapped on toatemperatuuril kas vedelas või tahkes olekus. Kuna karboksüülhapped moodustavad tugevaid vesiniksidemeid (tugevamaid kui alkoholid), siis on neil ka kõrgem keemistemperatuur kui vastaval alkoholil. Karboksüülhapped lahustuvad vees väga hästi, kuni nelja süsinikuga karboksüülhapped lahustuvad vees lõpmatult.
Sulle võivad huvi pakkuda need õppematerjalid:
Aatomid ja molekulid
Ioonid
Ионы
Lahused
Знакомство с химией
Oksüdatsiooniaste
Tutvus keemiaga
Растворы
Атомы и молекулы
Karboksüülhapete keemilised omadused
Kuna karboksüülhapped loovutavad vees lahusesse vesinikioone (prootoneid), siis on neil sarnased omadused mineraalhapetega. Karboksüülhapped võivad reageerida nii aktiivsete metallide, leelistega ja sooladega.
2CH3COOH + 2Na = 2CH3COONa + H2
CH3COOH + KOH = CH3COOK + H2O
2CH3COOH + Na2CO3 = 2CH3COONa + H2O + CO2
Lisaks mineraalhapetega sarnastele happelistele omadustele, reageerivad karboksüülhapped ka alkoholidega, moodustades estreid.
CH3COOH + CH3OH = CH3COOCH3 + H2O
Tuntumad karboksüülhapped
Metaanhape ehk sipelghape (HCOOH) on ärritava toimega mürgine vedelik, mida leidub kõrvenõgestes ning sipelgahammustustes.
Etaanhape ehk äädikhape (CH3COOH) on igapäeva elus kõige levinum karboksüülhape. Nimelt etaanhappe vesilahus on poes müügil söögiaadikana, mida kasutatakse toitude marineerimiseks.
2-hüdroksüpropaanhape ehk piimhape (CH3CH(OH)COOH) on tahke aine, mis lahustub hästi vees. Piimhappega võib kokku puutuda siis, kui piim hapnema lasta. Piimhape tekib ka inimeste lihastes pärast füüsilist pingutust ning just piimhape on see, mille pärast lihased pärast trenni valutavad.
Etaandihape ehk oblikhape (HOOCCOOH) on vähesel määral mürgine tahke aine, mida leidub osades taimedes, mida me söögiks tarvitame, näiteks rabarber, hapuoblikas, spinat. Seetõttu ei tohi ka neid taimi väga palju tarbida, kuna liigne oblikhape võib põhjustada mürgistuse ning lisaks viib oblikhape organismist välja kaltsiumi.
Aminohapped
Aminohapped on karboksüülhapped, mis sisaldavad peale karboksüülrühma veel ka amino (-NH2) rühma. Kõige lihtsam aminohape on 2-aminoetaanhape:
Aminohapped on bioloogia seisukohalt väga olulised, kuna valgud koosnevad peamiselt aminohapetest. Täpsemalt on aminohapetest räägitud valkude teemas.