Aldehüüdid
Aldehüüdid on ühendid, mis sisaldavad ahela otsas karbonüülset hapnikku (hapnikku, mis on süsinikuga seotud kaksiksidemega). Aldehüüdide tunnusrühm näeb välja järgmine:
Aldehüüdide nimetamine on sarnane alkoholide omale, aldehüüdi nimetuse tunnuslõpp on –aal. Näiteks ühendi CH3CHO nimetus on etanaal.
Aldehüüdide omadused
Aldehüüdide keemistemperatuurid on tunduvalt madalamad võrreldes alkoholidega, kuna aldehüüdis olev hapnik ei suuda vesiniksidemeid moodustada. Kuna aldehüüdid vesiniksidet ei moodusta, siis ei lahustu aldehüüdid ka vees.
Aldehüüdide keemilistest omadustest on kõige tähtsamad tema redoksprotsessid. Aldehüüde on võimalik saada alkoholide oksüdeerumisel ning aldehüüdid ise oksüdeeruvad karboksüülhapeteks. Samad reaktsioonid võivad toimuda ka vastupidiselt, karboksüülhapped redutseeruvad aldehüüdideks ning aldehüüdid redutseeruvad alkoholideks.
Sulle võivad huvi pakkuda need õppematerjalid:
Aatomid ja molekulid
Ioonid
Ионы
Lahused
Знакомство с химией
Oksüdatsiooniaste
Tutvus keemiaga
Растворы
Атомы и молекулы
Aldehüüdide esindajad
Metanaal (HCHO) ehk formaldehüüd on terava lõhnaga mürgine gaas, mis vees lahustub hästi. Metanaali vesilahust nimetatakse formaliiniks, mida kasutatakse desinfitseeriva vahendina ning milles hoitakse anatoomilisi preparaate.
Bensaldehüüd (C6H5CHO) on meeldiva mõrumandli lõhnaga vedelik, mida kasutatakse lõhna- ja maitseainena. Samuti leiab ta palju kasutust orgaanilises sünteesis.